Nyhet -
VD-brev: I tider av omvärldsturbulens
Det är minst sagt både osäkra och utmanade tider nu. Vi i travsporten påverkas som alla andra av världsläget där ökade kostnader är en tydlig effekt och med en risk att hamna i en recession. Inom travet har vi dessutom under flera år sett en nedåtgående trend – antal hästägare, antal aktiva, publik och snittstarter per lopp. Det är en utveckling som travsporten aktivt och tillsammans behöver jobba för att vända.
Ekonomi och inriktning 2023
Debatten har stundtals varit intensiv den senaste tiden om behovet av olika stödpaket. Det finns nog ingen som inte förstår att det är ett tufft läge men även och kanske särskilt i tuffa tider har vi ett gemensamt ansvar att göra insatser som är hållbara och som vår ekonomi klarar av.
Budgetprocessen för 2023 pågår och kommer pågå hela hösten. Vad som kommer ut av den är än så länge för tidigt att säga. Jag tänkte ändå passa på att ge lite bakgrund till frågan om travsportens ekonomi. Om man ser till nuläget så gör travsportens samlade ekonomi i stort sett ett nollresultat i år. Inför 2022 gjordes en rejäl nivåhöjning (en höjning av bottenplattan) på 200 mkr.
Vi är på historiskt höga nivåer, men upplever samtidigt stor osäkerhet i omvärlden med mycket ofördelaktig kostnadsutveckling samt oklarheter om framtida prisutveckling
- Historiken visar att för varje 30 miljoner kronor som prismedel ökar med tjänar den svensktränade medianstarthästen årligen +/- 1 000 kr.
- Undantaget var 2021 då effekten för medianhästen blev högre (+2 600 kr), då prismedelsökningen (38 mkr) nästan helt lades på breddsatsningar. I år, 2022 väntas en liknande utveckling då de 60 Mkr i ökade medel nästan helt lades på att höja den garanterade prispengen från 500 till 1500/2500 kr.
Medel till hästägare och uppfödare 2000-2022
![](https://resources.mynewsdesk.com/image/upload/f_auto,t_limit_1000/hhc5nhcwplmajk4rvuvl.jpg)
Eget kapital, balans i ekonomin – vad säger travsportens medlemmar
En del av den nya styrmodell som nu är etablerad för travsporten är att det tagits fram ett så kallat ägardirektiv. Det är medlemmarna (d v s alla travsällskap och alla BAS-organisationer) som i sin roll som ytterst ansvariga arbetat fram ett direktiv för Svensk Travsport AB d v s den delen som är den samlande funktionen för travsporten och har ansvar för den gemensamma ekonomin och där alla medel passerar. Ägardirektivet slår bland annat fast att förväntan är en ekonomi i balans. Alla medlemmar ställde sig enhälligt bakom direktivet på Konsortiemötet i Malmö första helgen i september.
En fråga som debatterats mycket den senaste tiden är att det inte behövs någon buffert, dvs ett eget kapital för ST och STAB. Hästsportens fond som lyfts i diskussioner är det som ATG tidigare hade i fritt eget kapital och kunde ses som en buffert på den tiden. Sedan omregleringen ligger ansvaret hos ST/STAB d v s travsporten själva att ansvara för ekonomin och därmed säkerställa en ekonomi i balans.
I det ägardirektiv som alla medlemmar tagit fram står följande; Ägarnas förväntan är att Bolaget ska ha en ekonomi i balans med en stark soliditet. Bolagets målsättning skall vara att bygga upp en soliditet om 30-40% (dock lägst ett eget kapital om 400 mkr) under åren 2023- 2026.
Denna förväntan ska betraktas tillsammans med storleken på ST/STABs verksamhet och den relativt låga egna intjäningen. Det egna kapitalet var vid senaste årsbokslutet drygt 150 mkr. Framtida positiva eller negativa resultat ökar respektive minskar det egna kapitalet.
Vi är som sagt i budgetprocess för 2023 och det är för tidigt att säga något men med den ram vi arbetar utifrån finns ingen avsikt att ytterligare bygga på det egna kapitalet under 2023, det utrymme som finns ska användas. Däremot är det viktigt att vi inte minskar den relativt låga nivå vi byggt upp hittills.
Bromsa och gasa samtidigt
Hur bryts trender? Svårt att ha facit i förväg men det enda man med säkerhet kan säga är att något måste göras annorlunda. Inför 2023 har vi nu beslutat ett antal åtgärder.
Målet med åtgärderna är;
- Skapa bättre relation mellan starttillfällen, travdagar och hästmaterial.
- Värna breddtravet och samtidigt frigöra ekonomiska resurser till en attraktiv STL-serie under sommarhalvåret och i hela landet.
- Ge utrymme för en nationell marknadsföring – sommar STL/Vi är sporten – för ökad attraktion hos aktiva och publik.
- Ge utrymme att stärka Solvalla som nationalarena med särskilt fokus på onsdagar samtidigt som de tar stort ansvar för den neddragna tävlingsvolymen.
2023 kommer tävlingsvolymen att minska med 45 tävlingsdagar, Solvalla står för 26 dagar och 19 dagar fördelas på övriga banor. I länken nedan finns mer utförligt kring åtgärderna som nu är beslutade för 2023 men sammanfattningsvis:
STL Sommar – utökad satsning på travets högtid
Under sommarperioden förstärks onsdagarna sportsligt med i princip fulla STL-omgångar samt högre prispengar (total ökning ca 12 Mkr under sommarperioden). Vi vill öka STL-upplevelsen ytterligare på våra 27 största tävlingar nästa sommar och därmed göra travsommaren ännu mer attraktiv. Från onsdagen efter Elitloppet ända fram till Jubileumspokalen är det STL Sommar med en samordnad stor publik- och sportfest. Det sportsliga veckoupplägget blir maffigt – dubbla STL-omgångar hela sommaren. I den mån det är möjligt kommer det alltså köras STL-divisionslopp både på onsdag och lördag vilket gör att alla topphästarna och travbanor i stora delar av landet kan vara med.
Solvalla stärker sin position som nationalarena
Solvallas tävlingskalender 2023 reduceras med 26 dagar där främst fredagsluncherna tas bort och dessa prismedel fördelas på kvarvarande 57 dagar, med tyngdpunkten på onsdagarna. Planen är att höja bottenplattan i alla lopp på Solvalla och samtidigt hitta tre fasta klasser på onsdagarna som då blir ett komplement och överbryggning till STL.
Nationell propositionsskrivning
En åtgärd som diskuterats i många år kommer nu att införas 2023. Det innebär att det är en person som skriver alla propositioner (back up kommer finnas). Fördelarna är framförallt att det blir en bättre helhetsbild och därmed bättre optimering av tävlingsplaneringen med ambitionen att minska krockar och förbättra det totala utbudet.
Avslutningsvis så lägger vi en sommar bakom oss med mycket bra travsport och fina evenemang. Nu står vi inför hösten som även den bjuder på fin travsport. Redan nu är det Kriteriehelgen på Solvalla med höjdpunkten under lördagen med oerhört fin travsport. Åby arrangerar SM:dagen den åttonde oktober och Sundbyholm står som vanligt för värdskapet när Breeders’ Crown-helgen går av stapeln 12-13 november. Det är massvis med trav på vägen dit såklart och jag hoppas att vi ses på travbanorna!
Maria Croon